Definisjon+-+Pressestøtte

Pressestøtte: En ordning mellom avisbedrifter og staten, hvor avisbedriftene mottar direkte og indirekte statstøtte. I perioden 1950 – 1965 gikk 31 aviser konkurs. Denne avisdøden førte til at myndighetene så alvorligheten i hav som skjedde med avisene i landet og man nedsatte en komité for å vurdere mulige tiltak for å opprettholde en differensiert dagspresse. På bakgrunn av komiteens innstilling opprettet myndighetene pressestøtten i 1969. Pressestøtten er til for at aviser i en svak posisjon på annonsemarkedet skal få støtte til å lage avisen. Aviser som VG, Aftenposten,Dagbladet, Dagens Næringskiv eller andre store kjente regionsaviser og sterke lokalaviser, får ikke støtte fra staten. De avisene som får støtte er derimot aviser som Bergensavisen, Rogalands avis, Tromsø og andre aviser som har større konkurrenter der de kommer ut. Men også aviser som Nationen, Vårt Land og Klassekampen, som har abonnenter over hele landet og ikke et lokalt annonse marked, får de støtte. Det samme gjør også mange små lokalaviser rundt om i landet. Direkte og indirekte Pressestøtten er todelt. Direkte pressestøtte som ble innført i 1969 og indirekte pressestøtte som er den viktigste og største for alle aviser som får støtte. Den direkte pressestøtten ble utregnet i statsbudsjettet for 2009 til beløpet 302 millioner kroner. Den var i 2007 på 298 millioner kroner, så staten har økt pressestøtten. Den indirekte pressestøtten er noe alle aviser nyter godt av ettersom den gir avisen fritak fra merverdiavgift. Verdien er over 1 milliard kroner årlig. Den direkte pressestøtten omfatter i tillegg til produksjonstilskuddet også tilskudd til medieforskning og etterutdanning, samiske aviser og innvandrerpublikasjoner, informasjonsvirksomhet i politiske partier og distribusjonstilskudd til avisene i Finnmark. I tillegg bevilges det øremerkede tilskudd til enkelte utvalgte publikasjoner som Stortinget har ansett som særlig støtteverdige. Mesteparten av den direkte pressestøtten går til landets nr. 2-aviser med opplag under 80 000 eksemplarer og lokalaviser med opplag under 6 000 eksemplarer. Direkte pressestøtte Flere av avisen i Norge ville neppe ha overlevd uten den direkte pressestøtten, blant annet aviser innenfor gruppen «riksdekkende meningsbærende aviser», der Vårt Land, Nationen, Klassekampen og Dagsavisen inngår. Indirekte pressestøtte Dagsaviser som selges er fritatt for merverdiavgift. Mens den direkte pressestøtten kanaliseres skjevt på mellom ulike dagsavisene, blir effekten av mva-fritaket proporsjonal med avisenes salgsinntekter. De ti avisene som mottar mest direkte og indirekte pressestøtte mottar til sammen 60 prosent, mens de tre største avisene mottar 40 prosent av den samlede støtten på 1236 millioner kroner ( år 2000). Dette året utgjorde den direkte pressestøtten 222 millioner kroner (år 2000). Plass || Avis || Direkte pressestøtte || Indirekte pressestøtte || Sum || 1 || VG || 0 || 215 000 000 || 215 000 000 || 2 || Aftenposten || 0 || 126 000 000 || 126 000 000 || 3 || Dagbladet || 0 || 121 000 000 || 121 000 000 || 4 || Dagens Næringsliv || 0 || 43 000 000 || 43 000 000 || 5 || Dagsavisen || 29 000 000 || 14 000 000 || 43 000 000 || 6 || Bergens Tidene || 0 || 42 000 000 || 42 000 000 || 7 || Adresseavisen || 0 || 37 000 000 || 37 000 000 || 8 || Bergensavisen || 20 000 000 || 14 000 000 || 34 000 000 || 9 || Vårt Land || 18 000 000 || 12 000 000 || 30 000 000 || 10 || Stavanger Aftenblad || 0 || 29 000 000 || 29 000 000 || Sum || 67 000 000 || 653 000 000 || 720 000 000 ||